VISSZA
az alaprendeletekhez
VISSZA a főoldalra
Gomba Község Önkormányzat Képviselő-testületének
16/2007. (XI. 27.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat és szervei szervezeti és működési szabályzatáról[1]
/egységes szerkezetben a 19/2008. (V.30.)., a 19/2010. (X.15.), a 27/2010. (XII.10.), a 11/2012. (IV.13.) és a 14/2012. (IV. 13.), a 18/2012. (VI.29.) és a 26/2012. (XII. 14.) önkormányzati rendeletekkel/
Hatályon kívül helyezte a 24/2014. (X. 21.) 48.§ (1) bekezdése
Gomba Község Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló – többször módosított – 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) 18.§ (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az önkormányzat és szervei szervezeti és működési szabályzatáról a következő rendeletet alkotja:
I. fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. § (1) Az önkormányzat hivatalos megnevezése: Gomba Község Önkormányzata
(2) Az önkormányzat székhelye: 2217 Gomba, Bajcsy-Zsilinszky Endre utca 2.
2. § (1) Az önkormányzat jogi személy.
(2) Az önkormányzat jelképeiről és azok használatának rendjéről, a helyi kitüntetések és elismerő címek alapításáról, adományozásáról rendeletet alkot.
II. fejezet
AZ ÖNKORMÁNYZAT FELADATA, HATÁSKÖRE
Az önkormányzat feladatai
3.
§[2]
(1) Az önkormányzat köteles
gondoskodni
- az egészséges ivóvízellátásról,
- az óvodai nevelésről,
- az általános iskolai oktatásról és nevelésről,
- az egészségügyi és a szociális alapellátásról,
- a közvilágításról,
- a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról,
- a helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozás (parkolás) biztosításáról,
- köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
(2) Az önkormányzat az Ötv. 8. § (1) bekezdésében felsorolt feladatok közül a helyi közszolgáltatások körében ellátandó feladatait az 1. sz. melléklet 1. pontja szerint határozza meg.
(3) Az önkormányzat a (2) bekezdéssel meghatározott feladataihoz kapcsolódó - költségvetési szervei alapító okiratában nem szereplő - bevételi és kiadási előirányzatait az önkormányzat költségvetésén belül az 1. sz. melléklet 2. pontjában felsorolt szakfeladatokon tartja nyilván.
4. § (1) Az önkormányzat a 3. § (1) bekezdésben meghatározott kötelező feladatain túl, az 1. számú mellékletben felsorolt feladatai közül maga határozza meg, hogy -a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően- mely feladatokat milyen mértékben és módon lát el.
5. § (1) Az önkormányzat a feladatai körében támogatja a lakosság önszerveződő közösségeinek tevékenységét. Együttműködik e közösségekkel.
(2) Az SZMSZ 1. számú függeléke határozza meg, hogy mely önszerveződő közösségek képviselőit illeti meg tevékenységi körében tanácskozási jog a képviselő-testület és bizottságai ülésein.
Hatáskör - gyakorlás
6. § (1) Az önkormányzat feladatait és hatásköreit – az Ötv-ben és jelen rendeletben megállapított szabályok szerint – a képviselő-testület gyakorolja.
(2) A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
7. § (1) A képviselő-testület egyes hatásköreit a polgármesterre, bizottságaira, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. E hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja.
(2) A képviselő-testület a hatáskör átruházásáról, illetőleg visszavonásáról - rendeleti formában - egyedi döntést hoz. Bizottságra ruházható a hatáskör azokban az ügyekben, amelyekben kollektív döntés indokolt, operatív kérdésekben a hatáskör a polgármesterre ruházható.
(3) Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható.
(4) Az átruházott hatáskör gyakorlása során hozott döntésekről a polgármesternek, a bizottság elnökének a soron következő testületi ülésen be kell számolnia.
III. fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET
8. § (1) A képviselő-testület tevékenysége a települési képviselők munkáján alapul.
(2)[3]
A képviselő-testület tagjai a
polgármester és 6 települési képviselő. A képviselők nevét a
2. számú függelék
tartalmazza.
9. § (1) A képviselő-testület a megbízatásának lejárta előtt név szerinti szavazással, minősített többségű döntéssel kimondhatja a feloszlását. A képviselő-testület az új képviselő-testület alakuló üléséig, a polgármester az új polgármester megválasztásáig ellátja feladatát, gyakorolja a hatáskörét. A képviselő-testület feloszlása nem mondható ki a választást követő hat hónapon belül, illetőleg az általános önkormányzati választásokat megelőző év október 1. napját követően. Az időközi választás költségét az önkormányzat viseli
(2) Az időközi választást az ok felmerülésétől számított 30 napon belül az illetékes választási bizottság tűzi ki. Az időközi választást a mandátum megüresedésétől számított négy hónapon belülre, a képviselő-testület feloszlatása vagy feloszlása esetén három hónapon belülre kell kitűzni. Nem lehet időközi választást tartani az általános önkormányzati választások évében április 1-je és az általános választás napja között. Az időközi választásra az általános választás szabályait kell alkalmazni.
IV. fejezet
A TELEPÜLÉSI KÉPVISELŐ
10. § A települési képviselő (továbbiakban: képviselő) tevékenységét Gomba község érdekében fejti ki.
11. § (1) A képviselőket az
- Ötv. 19. és 20. §-aiban,
- a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló 2000. évi XCVI. törvényben
foglaltak alapján illetik a jogok, és terhelik a kötelezettségek.
(2) A képviselő előre látható akadályoztatását köteles jelezni a polgármesternek –távolléte esetén az alpolgármesternek vagy a jegyzőnek-, ha a képviselő-testületi illetve bizottsági ülésen nem tud részt venni, illetve egyéb megbízatásának teljesítése akadályba ütközik.
(3) A képviselő-testület az Ötv. 20. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján –figyelemmel a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény előírásaira-
- a képviselőnek,
- a bizottság elnökének, és
- a bizottság tagjának.
külön rendeletében meghatározott tiszteletdíjat, természetbeni juttatást állapíthat meg.
(4) A képviselő összeférhetetlenségének megállapítását bárki kezdeményezheti a polgármesternél. A polgármester az összeférhetetlenség megállapítására irányuló kezdeményezést az Ügyrendi Bizottságnak adja át kivizsgálásra.
V. fejezet
AZ ÖNKORMÁNYZAT SZERVEI
12. § (1) Az önkormányzati feladatokat Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének szervei:
- a polgármester,
- a képviselő-testület bizottságai,
- és a képviselő-testület hivatala látják el.
A polgármester
13. § (1) A polgármesteri foglalkoztatási jogviszony: választással létrejövő sajátos közszolgálati jogviszony.
(2) A polgármester tagja a képviselő-testületnek, a képviselő-testület határozatképessége, döntéshozatala, működése szempontjából települési képviselőnek tekintendő.
(3) A polgármester tekintetében a képviselő-testület gyakorolja a munkáltatói jogokat.
(4) A polgármester foglalkoztatási jogviszonyával, illetményének meghatározásával, fegyelmi és kártérítési felelősségének megállapításával kapcsolatos hatáskörét a képviselő-testület nem ruházhatja át, a jutalom megállapítására vonatkozó hatáskörét nem ruházza át szerveire.
(5) A polgármester illetményére,jutalmára és költségtérítésére a Pénzügyi Bizottság elnöke –a bizottsági vélemény alapján– tesz javaslatot a képviselő-testületnek.
14. § A polgármester az önkormányzati, valamint az államigazgatási feladatait, hatásköreit [Ötv. 7. § (1)-(2) bek.] a képviselő-testület hivatalának közreműködésével látja el.
15. § (1) A polgármester önkormányzati tevékenysége körében:
a) Biztosítja az önkormányzati jogok érvényesülését, a kötelezettségek teljesítését. Ennek keretében gondoskodik az önkormányzat és szervei hatékony működéséről, segíti a képviselők munkáját, vezeti a képviselő-testület üléseit, összehangolja a bizottságok munkáját.
b) Képviseli az önkormányzatot, ennek keretében együttműködik az önkormányzati feladatok ellátásában érdekelt állami és más szervekkel. Rendszeres kapcsolatot épít ki egyéb érdekképviseleti és társadalmi szervezetekkel, az önkormányzathoz bejelentett önszerveződő közösségekkel.
c) A polgármester a jogszabályban megfogalmazott feladat- és hatáskörén túl ellátja azon feladat- és hatásköröket, mellyel a képviselő-testület megbízza, illetve rá átruházza. A polgármester az átruházott hatáskört nem ruházhatja tovább.
(2) A polgármester a képviselő-testület döntései szerint és saját önkormányzati jogkörében irányítja a hivatalt.
a) A jegyző javaslatainak figyelembevételével meghatározza a hivatal feladatait az önkormányzat munkájának a szervezésében, a döntések előkészítésében és végrehajtásában.
b) Dönt a jogszabály által hatáskörébe utalt államigazgatási ügyekben, hatósági jogkörökben, egyes hatásköreinek a gyakorlását átruházhatja,
c) A jegyző javaslatára előterjesztést nyújt be a képviselő-testületnek a hivatal belső szervezeti tagozódásának, munkarendjének, valamint ügyfélfogadási rendjének meghatározására,
d) A hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét,
e) Gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az alpolgármester, a jegyző és az önkormányzati intézményvezetők tekintetében.
(3) Fogadóórát tart az önkormányzat székhelyén minden héten szerdán délután 1400 órától 1600 óráig.
(4) A polgármester, ha a képviselő-testület döntését az önkormányzat érdekeit sértőnek tartja, ugyanazon ügyben egy alkalommal kezdeményezheti a döntés ismételt megtárgyalását. A kezdeményezést, az ülést követő 3 napon belül nyújthatja be, a képviselő-testület a benyújtás napjától számított 15 napon belül dönt.
A képviselő-testület bizottságai
16. §
(1)[4]
A
képviselő-testület az általa létrehozott 3 tagú állandó bizottságok
összetételét oly módon alakítja ki, hogy a Pénzügyi Bizottság és a
Szociális és Gyámügyi Bizottság két tagját a képviselők közül
választja, további egy bizottsági tagot pedig a polgármester
javaslatára jelöl ki, míg az Ügyrendi Bizottság 3 tagját a
képviselők közül választja.
(2)[5]A
létrehozott bizottságok elnevezését
és létszámát az alábbiak szerint állapítja meg:
a) Pénzügyi Bizottság tagjai: 2 fő képviselő és
1 fő külső tag
b) Szociális és Gyámügyi Bizottság tagjai: 2 fő képviselő és
1 fő külső tag
c) Ügyrendi Bizottság tagjai: 3 fő képviselő.
(3) Az állandó bizottságok személyi összetételét a 3. számú függelék tartalmazza.
(4) Az állandó bizottságok azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek.
17. § (1) A képviselő-testület meghatározott feladat elvégzésére ideiglenes bizottságot hozhat létre, amely ezt követően automatikusan megszűnik. Működésére az állandó bizottságokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
18. § (1) A bizottságok önálló előterjesztést készítenek, valamint véleményezik a feladatkörükbe tartozó előterjesztéseket, ellenőrzik a határozatok végrehajtását. Ellenőrizhetik – feladatkörüket érintően – a polgármesteri hivatal és intézmények munkáját. Képviselő-testület mindezeken túl, eseti feladatokkal is megbízhatja a bizottságokat.
(2)[6]
A bizottságok önálló munkatervet készítenek a
képviselő-testület munkaprogramja
és üléstervének elfogadását követő 60 napon belül.
(3) Az állandó bizottságok feladat- és hatáskörét a képviselő-testület a 2. számú melléklet szerint állapítja meg.
(4) A polgármester és a települési képviselő vagyonnyilatkozatával kapcsolatos vizsgálatot az Ügyrendi Bizottság végzi az 3.sz. mellékletben meghatározottak szerint.
A képviselő-testület hivatala
19. § (1) A képviselő-testület egységes hivatalt hoz létre – polgármesteri hivatal elnevezéssel – az önkormányzat működésével, valamint az államigazgatási ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására.
(2) A képviselő-testület –a jegyző javaslata szerint előkészített, polgármester által benyújtott előterjesztés alapján– határozatával hagyja jóvá a polgármesteri hivatal feladat-ellátásának szervezeti kereteit és munkarendjét is meghatározó szervezeti és működési szabályzatot.
(3)[7]
A polgármesteri hivatalban az ügyfélfogadás
hétfőn: 1300 - 1600,
szerdán: 800 - 1200,
1300 - 1800,
pénteken: 800 - 1200 óráig tart.
(4)[8]
A képviselő-testület a polgármesteri hivatalban a köztisztviselők és
munkavállalók szabadságának legalább két hét egybefüggő időtartamú
kiadása érdekében minden év
a) július hónapjának utolsó két teljes hetére, és
b) december 27-től december 31-ig terjedő időszak munkanapjaira - anyakönyvi ügyelet megszervezése mellett - igazgatási szünetet rendel el.
(5)[9]
A képviselő-testület az önkormányzat éves költségvetésében
biztosítja a hivatal működéséhez és az alapító okiratában megjelölt
feladatok ellátásához szükséges előirányzatokat, meghatározza
a hivatal engedélyezett
létszámát.
(6)[10]
A Képviselő-testület a hivatal
közreműködésével látja el az önkormányzat és Gomba Község
Nemzetiségi Önkormányzata között a nemzetiségek jogairól
szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 80. §-ával előírt és megállapodásban
rögzített feladatait. A megállapodást e rendelet
5. melléklete tartalmazza.
VI. fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET MŰKÖDÉSE
Gazdasági program
20. § (1) Az önkormányzat tevékenységének és a település fejlesztésének irányvonalát, valamint a kiemelt célokat az önkormányzat gazdasági programja tartalmazza, amely a képviselő-testület megbízatásának időtartamára szól.
(2) A gazdasági program tervezetének előkészítéséről, továbbá a képviselő testület alakuló ülését követő 6 hónapon belül történő előterjesztéséről a polgármester gondoskodik.
(3) A jóváhagyott gazdasági programot –az elfogadást követő 15 napon belül- közzé kell tenni Gomba község hivatalos honlapján.
Munkaterv
21. § (1) A képviselő-testület éves munkaterv alapján végzi tevékenységét.
(2) A munkatervet a polgármester terjeszti tárgyév január 31-ig a képviselő-testület elé, melyet a jegyző készít elő.
(3) A munkaterv tervezetére a tárgyévet megelőző év december 31-ig –a jegyző felhívására- javaslatot tehetnek a képviselők, az önkormányzat intézményének vezetője, és a gombai székhelyű önszerveződő közösségek vezetői.
22. § A munkaterv rögzíti a várható önkormányzati feladatokat:
- az ülések időpontját, helyét,
- tervezett napirendenként
§ az előterjesztések tárgyát,
§ az előterjesztők meghatározását,
§ az előkészítés felelőseit,
§ a véleményező bizottság(ok) meghatározását.
23. § (1) Az elfogadott munkatervet a jegyző megküldi a képviselőknek és a munkatervbe felvett napirendi pontok előterjesztőinek.
(2) A jóváhagyott munkatervet –az elfogadást követő 15 napon belül- közzé kell tenni Gomba község hivatalos honlapján és az elfogadást követően megjelenő helyi újságban.
A képviselő-testület ülései
24. § (1) A képviselő-testület alakuló, rendes és rendkívüli ülést tart.
(2) A képviselő-testület munkaterve szerint, de évente legalább hat alkalommal rendes ülést tart.
(3) Rendkívüli ülést kell összehívnia települési képviselők egynegyedének vagy a képviselő-testület bizottságának indítványára. Az indítványnak tartalmaznia kell a tárgyalandó napirendet és annak indokoltságát.
(4) Rendkívüli ülést kell összehívni abban az esetben is, ha az összehívásra a munkatervben meghatározott rendes ülésen kívül egyéb ok indokolja.
A képviselő-testület ülésének összehívása
25. § Az önkormányzati választást követő alakuló ülést a megválasztott polgármester hívja össze, a választást követő 15 napon belül. Az alakuló ülést a legidősebb települési képviselő, mint korelnök vezeti a polgármester eskütételéig.
26. § (1) A képviselő-testület rendes és rendkívüli ülését a polgármester (tartós akadályoztatása esetén az alpolgármester) hívja össze és vezeti. Mindkettőjük egyidejű, tartós akadályoztatása esetén e jog a korelnököt illeti.
(2) A képviselő-testület üléseit lehetőleg csütörtöki napokra kell összehívni a polgármesteri hivatal tanácskozó termébe. A képviselő-testület az önkormányzat intézményeiben kihelyezett ülést is tarthat.
(3) Indokolt esetben a polgármester rövid úton is összehívhatja a testület rendkívüli ülését. Ebben az esetben bármilyen értesítési mód igénybe vehető, és az írásbeliségtől is el lehet tekinteni. A sürgősség okáról a képviselő-testületet tájékoztatni kell.
(4)[11]
A meghívót úgy kell kézbesíteni,
hogy azt a települési képviselők az ülés előtt legalább 5
nappal kézhez kapják. A meghívó
mellékletei az írásbeli előterjesztések,
és a határozati javaslatok.
Ettől eltérni csak kivételesen a polgármester engedélyével
lehet.
(5) A meghívót a polgármester vagy az (1) bekezdésben meghatározott, ülés összehívására jogosult papír alapú, nyomtatott formátumban küldi meg a képviselők részére.
(6) Az előterjesztések kézbesítésének módját –a zárt ülés anyagának kivételével- a képviselő-testület elektronikus dokumentum formájában határozza meg a képviselő e-mail címére.
(7) A zárt ülés napirendi pontjának előterjesztését a meghívóval együtt írásban kell kézbesíteni zárt borítékban.
A képviselő-testület ülésére meghívandók köre
27.
§
(1)[12]
A képviselő-testület ülésére meg
kell hívni:
a) a képviselő-testület tagjait,
b) a jegyzőt,
c) az előterjesztőt, az általa előterjesztett napirendi pont tárgyalásához,
d) az országgyűlési képviselőt,
e) a kisebbségi szószólót,
f) az intézmények vezetőit,
g) Gomba község díszpolgárait,
h) a településen székhellyel rendelkező önszerveződő közösségek képviselőit a tevékenységüket érintő napirend megtárgyalásakor,
i) azokat a személyeket, akiknek meghívását jogszabály kötelezővé teszi,
j) akiknek a jelenléte az előterjesztés tárgyalásánál az előterjesztő és a polgármester megítélése szerint szükséges.”
(2) A képviselő-testület rendes ülésének időpontjáról, helyéről és napirendjéről a meghívó kézbesítésével egyidejűleg a település lakosságát is tájékoztatni kell a meghívónak a helyi hirdetőtáblán való kifüggesztésével, a honlapon történő megjelentetéssel és a helyi kábel-tv útján.
Előterjesztések
28. § (1) A napirendek előterjesztése általában írásban történik. Szóbeli előterjesztést kivételesen a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel hozott döntés alapján lehet felvenni a napirendek közé.
(2)[13]
Az írásbeli előterjesztéseket, a
határozati javaslatokat legkésőbb, az ülést megelőző
10 nappal kell leadni a jegyzőnek.
(3) A jegyző köteles a határozati javaslatokat törvényességi szempontból megvizsgálni, és ezzel kapcsolatos észrevételét az előterjesztővel közölni.
(4) Az előzetes kontroll megtörténtét a jegyző az előterjesztésen kézjegyével igazolja.
(5) Az előterjesztések elkészítésének rendjét, alaki, tartalmi és formai követelményeit a 4. számú melléklet tartalmazza.
Sürgősségi indítvány
29. § (1) Halaszthatatlan döntést igénylő ügyben – legkésőbb az ülést megelőző második munkanap 12 óráig – a sürgősség tényének megindokolásával, döntési javaslatot is tartalmazó sürgősségi indítvány terjeszthető elő a polgármesterhez.
(2) A sürgőségi indítványt az ügyrendi bizottság véleményezi.
(3) Rendelet tervezet sürgősségi indítványként nem nyújtható be.
(4) A sürgősség kérdésében a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű többséggel határoz.
A képviselő-testület tanácskozási rendje
30. § A képviselő-testület határozatképes akkor, ha tagjainak több mint a fele jelen van. Határozatképtelenség esetén a képviselő-testületi ülést változatlan napirendekkel, 8 napon belüli időpontra ismételten össze kell hívni.
31. § (1) A képviselő-testület ülése nyilvános.
(2) A képviselő-testület:
a) zárt ülést tart választás, kinevezés, felmentés, vezetői megbízás adása, illetőleg visszavonása, fegyelmi eljárás megindítása, fegyelmi büntetés kiszabása és ál- lásfoglalást igénylő személyi ügy tárgyalásakor, ha az érintett a nyilvános tár- gyalásba nem egyezik bele; továbbá önkormányzati hatósági, összeférhetetlen- ségi, kitüntetési és vagyonnyilatkozattal kapcsolatos ügy tárgyalásakor;
b) zárt ülést rendelhet el a vagyonával való rendelkezés és az általa kiírt pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános tárgyalás üzleti érdeket sértene.
c) A testületi ülés előkészítése során be kell szerezni az érintett nyilatkozatát, hogy beleegyezik-e a nyilvános tárgyalásba. Amennyiben a nyilatkozat nem áll ren- delkezésre, az érintett legkésőbb a napirendi pont tárgyalásának megkezdése előtt tehet –jegyzőkönyvben rögzített– hozzájáruló nyilatkozatot a nyílt ülésen történő tárgyaláshoz.
(3) A zárt ülésen a képviselő-testület tagjai, a jegyző, továbbá meghívása esetén az érintett szakértő vehet részt. Törvény előírhatja, mely esetekben kötelező az érintett meghívása. A zárt ülés anyagába arra jogosulatlan személy nem tekinthet bele.
(4) A zárt ülés elrendeléséről a képviselő-testület a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben határozattal dönt.
(5) A képviselő-testület zárt ülés esetén is biztosítja a közérdekű adatok és a közérdekből nyilvános adatok megismerésének lehetőségét.
32. § (1) A polgármester feladatai és jogosítványai az ülés levezetésében:
a) megállapítja, és figyelemmel kíséri a határozatképességet, megnyitja és bere- keszti az ülést,
b) előterjeszti a napirendi javaslatot,
c) tájékoztatást ad a két ülés közötti fontosabb eseményekről, beszámol az átru- házott hatáskörben tett intézkedésekről,
d) napirendi pontonként megnyitja, vezeti a vitát, szavazásra bocsátja a döntési javaslatokat,
e) indítványozza a hozzászólások időtartamának korlátozását, a vita lezárását, ezekre bármely képviselő is javaslatot tehet,
f) megadja, vagy megtagadja, illetve megvonja a szót a hozzászólótól,
g) figyelmezteti a hozzászólót, ha mondanivalója eltér a tárgyalt témától, a figyel- meztetés eredménytelensége esetén megvonja a szót,
h) tárgyalási szünetet rendel el a tanácskozás folytatását akadályozó körülmény felmerülésekor,
i) biztosítja az ülés zavartalan menetét, rendre utasítja azt, aki az ülésen méltatlan magatartást tanúsít, ismételt esetben a rendzavarót az ülésteremből kiutasíthat- ja, kivéve a települési képviselőt.
33. § (1) A napirendi pontokat az elfogadott sorrend szerint tárgyalja a képviselő-testület.
(2) A napirendi pont tárgyalásának elhalasztására, az előterjesztő és bármely képviselő tehet javaslatot. Az indítvány elfogadásáról a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel határoz.
34. § (1) Az írásbeli előterjesztés tárgyalását szóbeli kiegészítés előzheti meg. Ennek megtételére az előterjesztő jogosult.
(2) A polgármester az egyes napirendi pontok felett külön-külön nyitja meg a vitát. A vitában elsőként a bizottságok véleményét kell meghallgatni.
(3) A napirenddel kapcsolatban bármikor szót kérhet az előterjesztő, illetve jegyző, amennyiben az adott javaslat törvényességét illetően észrevétele van.
35.§ (1) Az előterjesztőhöz, a napirenddel kapcsolatban a képviselők és a tanácskozási joggal meghívottak kérdéseket intézhetnek.
(2) Az előterjesztőhöz kérdést intézhet és a vitában részt vehet az is, aki az ülésen nem tanácskozási joggal vesz részt, ha részére a képviselők a szót – egyszerű szótöbbséggel – megadják.
(3) A napirend vitáját az előterjesztő vagy a polgármester foglalja össze, megfogalmazva a módosító javaslatokat.
A képviselő-testület döntései
36. § (1) A képviselő-testület rendeletet alkot, vagy határozatot hoz.
(2) A megalkotott rendeletek kihirdetéséről, a határozatok közléséről, illetőleg a rendeletek-, határozatok nyilvántartásáról, folyamatos karbantartásáról a jegyző gondoskodik. Szükség esetén kezdeményezi a rendeletek módosítását, hatályon kívül helyezését.
Határozathozatal
37. § A polgármester a vita lezárása után elsőként a módosító javaslatokat, majd az eredeti előterjesztésben szereplő határozati javaslatot bocsátja szavazásra.
38. § (1) A javaslat elfogadásához a jelenlévő képviselők több mint a felének igen szavazata szükséges.
(2) A határozat meghozatalában – a kizárás alkalmazásának kivételével – köteles minden jelenlévő képviselő részt venni.
39. § A megválasztott képviselők, több mint felének szavazata (minősített többség) szükséges az alábbiakhoz:
a) rendeletalkotás,
b) szervezetének kialakítása és működésének meghatározása,
c) a törvény által hatáskörbe utalt választás, kinevezés, megbízás,
d) önkormányzati társulás létrehozása, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozás és kiválás,
e) megállapodás külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkormányzati szervezethez való csatlakozás,
f) a képviselő-testület hatáskörének átruházása,
g) önkormányzati intézmény alapítása, átszervezése, megszüntetése,
h) képviselők kizárása a döntéshozatalból,
i) önkormányzati tulajdonban lévő ingatlanok elidegenítése,
j) helyi népszavazás kiírása,
k) zárt ülés elrendelése,
l) feloszlás kimondása,
m) kereset benyújtása a polgármester ellen.
40. § (1) A szavazás - a titkos szavazás esetét kivéve – kézfelemeléssel történik. A szavazatok megszámlálásáról a polgármester gondoskodik.
(2) A titkos szavazást bármely képviselő indítványozhatja a 31. § (2) bekezdésben foglalt ügyekben. A titkos szavazást az Ügyrendi Bizottság bonyolítja le.
41. § (1) A képviselő-testület – a 9. § (1) bekezdésben rögzítetteken túl - is elrendelhet névszerinti szavazást.
(2) A név szerinti szavazás elrendelésére bármely képviselő javaslatot tehet.
(3) Ügyrendi kérdésben névszerinti szavazást tartani nem lehet.
(4) A névszerinti szavazás úgy történik, hogy a jegyző felolvassa a tagok nevét a jelenléti ív szerint, s a jelenlévő tagok a nevük elhangzása után „igen”-nel vagy „nem”-mel szavaznak.
(5) A szavazás végén a képviselő a nyilatkozatát aláírásával hitelesíti. A hitelesített névsort a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
42. § (1) A képviselő-testület jegyzőkönyvi rögzítéssel, de számozott határozat nélkül dönt;
- a napirendek meghatározásáról,
- az ügyrendi kérdésekről,
- a képviselői felvilágosítás-kérésre adott válasz elfogadásáról.
(2) A határozatokról a jegyző betűrendes és határidős nyilvántartást vezet.
43. § (1) A képviselő-testület számozott határozata tartalmazza a testület döntését szó szerinti megfogalmazásban, valamint a végrehajtás határidejét és a végrehajtásért felelős személy megnevezését.
(2) A bonyolultabb, több módosító indítvány előterjesztéséről, valamint a szóban tett javaslatról hozott döntés szó szerinti megfogalmazásának idejére az ülésvezető az ülést felfüggesztheti.
(3) A testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozataira - az Ötv.-ben foglalt eltérésekkel – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályait kell alkalmazni.
(4) A zárt ülésen hozott határozatot az ülést vezető hirdeti ki. Kihirdetésnek számít a határozatok felelőseinek történő megküldése is.
(5) A határozatok jelölése: a határozat sorszáma arab számmal [évenként újra kezdődően] / évszám, zárójelben az ülés dátuma (hó.nap.) számú határozat.
{pl.: 1/ 2008. ( I.01.) sz. határozat}
A rendeletalkotás
44. § (1) Rendelet alkotását bármelyik képviselő, a tárgy szerint illetékes bizottság és a jegyző írásban kezdeményezheti a polgármesternél.
(2) Amennyiben a rendelet-tervezetet tárgyalásra alkalmas módon nyújtották be, azt a polgármester köteles a soron következő ülés napirendi javaslatába felvenni.
(3) Ha a rendelet-tervezet részletes előkészítése szükséges, az ülésvezető indítványozza, hogy a képviselő-testület foglaljon állást a rendeletalkotás szükségességéről, főbb elveiről, az előkészítés menetéről, és felelőséről.
(4) A képviselő-testület elhatározhatja a rendelet-tervezet / javaslat / kétfordulós tárgyalását is.
(5) Rendelet alkotás esetében a képviselő-testület a beterjesztett javaslat felett általános és részletes vitát is tarthat.
(6) A rendelet-tervezet szakszerű előkészítéséről a jegyző gondoskodik, az ügyrendi, valamint a tárgy szerint illetékes bizottság közreműködésével.
(7)[14]
A
képviselő-testület által alkotott rendeletek jelölése: Gomba Község
Önkormányzat Képviselő-testületének
<a rendelet tárgya> -ról szóló rendelet sorszáma arab számmal
[évenként újra kezdődően] / évszám, zárójelben a kihirdetés dátuma
(hó. nap.) számú önkormányzati rendelete {pl.: Gomba Község
Önkormányzat Képviselő-testületének az önkormányzat és szervei
szervezeti és működési szabályzatáról szóló
1/2007.(XI.27.) sz.
önkormányzati rendelete }
(8) Az önkormányzati rendeletet a polgármester és a jegyző írja alá.
45. § (1) A képviselő-testület által elfogadott rendelet hiteles, végleges szövegét a jegyző szerkeszti meg.
(2) Az önkormányzati rendeletet a helyben szokásos módon a lakosság széles körével meg kell ismertetni.
(3) A rendelet kihirdetésének minősül a polgármesteri hivatal hirdetőtábláján történő kifüggesztés. Ezen kihirdetési móddal válik a rendelet hatályossá.
(4) A kihirdetés tényét a rendeletre rá kell vezetni. A kihirdetési záradék szövegét a jegyző aláírásával hitelesíti.
46. § (1) A képviselő-testület a helyben szokásos közzétételi módnak a következő eljárásokat minősíti:
a) A helyi önkormányzati rendeletre kihirdetés a 45 § (3) bekezdés szerint.
b) Önkormányzat internetes honlapján való közzététel,
c) Értesítés az önkormányzat hirdetőtábláin, a helyi kábeltelevízióban az elfogadott és kihirdetett rendelet tárgyáról, és egyidejű tájékoztatás, hogy a rendelet képviselő-testület által elfogadott szövegezése megtekinthető a polgármesteri hivatalban és az önkormányzat hivatalos internetes honlapján.
d) Helyi újságban történő kivonatos, vagy teljes terjedelmű megjelentetés.
Interpelláció
47. § (1) A képviselőt az önkormányzat feladatkörébe tartozó ügyekben, interpellációs jog illeti meg.
(2) A képviselők az interpellációt a polgármesterhez, (alpolgármesterhez), jegyzőhöz, és a bizottság elnökéhez címezhetik.
(3) Az interpelláció a testületi-ülést megelőző nap 12 óráig írásban terjeszthető elő a polgármesternél.
(4) Az interpelláció címzettje a képviselő-testületi ülésen, vagy legkésőbb 15 napon belül írásban köteles érdemi választ adni.
(5) A válasz elfogadásáról először az interpelláció előterjesztője nyilatkozik.
(6) Az interpellációra adott válasz elfogadásáról a képviselő-testület vita nélkül határoz. Írásbeli válasz elfogadásáról a következő ülésen dönt a képviselő-testület.
(7) A képviselő-testület által el nem fogadott válasz esetén, az interpelláció alapján részletes vizsgálatot rendelhet el, amelyet bizottság folytat le. A vizsgálatba be kell vonni az interpelláció előterjesztőjét is.
Kérdés
48. § (1). A képviselők a polgármesterhez, (alpolgármesterhez), jegyzőhöz és a bizottság elnökéhez, a feladatkörükbe tartozó ügyekben kérdést intézhetnek.
(2) A kérdést az ülés előtt írásban, vagy az ülésen szóban lehet a kérdezetthez előterjeszteni.
(3) A kérdés címzettje a képviselő-testületi ülésen, vagy legkésőbb 15 napon belül írásban köteles választ adni.
A képviselő-testületi ülés dokumentumai
49. § (1) A képviselő-testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely a megjelent képviselők és meghívottak nevét, a tárgyalt napirendi pontokat, a tanácskozás lényegét, a szavazás számszerű eredményét és a hozott döntéseket tartalmazza.
(2) A jegyzőkönyv elkészítéséről a jegyző gondoskodik. A zárt ülésről külön jegyzőkönyvet kell készíteni.
(3) A képviselő-testület ülésének jegyzőkönyvét a polgármester és a jegyző írja alá.
(4)[15]
A jegyzőkönyvet, az ülést követő
15 napon belül a jegyző köteles megküldeni
a Pest Megyei Kormányhivatal
vezetőjének.
(5) Az elkészült jegyzőkönyv tartalma – a zárt ülés jegyzőkönyvének kivételével – megismerhető.
(6)[16]
A jegyző –a kormányhivatalhoz
történő megküldéssel egyidőben- gondoskodik az (5)
bekezdésben meghatározott jegyzőkönyvnek az önkormányzat hivatalos
honlapján történő megjelentetéséről.
(7) A képviselő-testületi ülésről készült hangfelvétel nem selejtezhető.
VII. fejezet
A BIZOTTSÁGOK MŰKÖDÉSE
50. § (1) A bizottság üléseit a bizottság elnöke hívja össze és vezeti. Az elnököt – távollé-tében – a bizottság képviselő tagjai közül az elnök által felkért személy helyettesíti.
(2) A polgármester indítványára, illetve ha a bizottsági tagok közül legalább 2 fő kezdeményezi, a napirend megjelölésével a bizottságot össze kell hívni.
(3) A bizottságok munkájukba külső szakértőt vonhatnak be. Szakértői költség felmerülésekor a szakértő bevonásához a polgármester, akadályoztatása esetén az alpolgármester és a Pénzügyi Bizottság elnökének egyetértése szükséges.
(4) A bizottsági ülések időpontjáról és a tárgyalandó napirendről, a polgármestert és a jegyzőt értesíteni kell.
(5) A bizottság határozatképességére és határozathozatalára, a képviselő-testületre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(6) A bizottsági ülésről jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet a bizottság elnöke ír alá.
51. § A bizottságok tevékenységükről évente beszámolnak a képviselő-testületnek.
52. § A polgármester felfüggesztheti a bizottság határozatának végrehajtását, ha az ellentétes a képviselő-testület határozatával, vagy sérti az önkormányzat érdekeit. A felfüggesztett döntésről a következő ülésen a képviselő-testület határoz.
VIII. fejezet
AZ ALPOLGÁRMESTER
53.§ (1) A képviselő-testület –az Ötv. 34. §-ának megfelelően, az alakuló ülésen tagjai közül egy fő alpolgármestert választ.
(2) Az alpolgármester feladatait társadalmi megbízatásban, a polgármester irányításával látja el.
(3) A képviselő-testület a társadalmi megbízású alpolgármester részére tiszteletdíjat állapít meg. A tiszteletdíj megállapítását az alpolgármester írásban benyújtott kérésére mellőzheti.
(4) A képviselő-testület a tiszteletdíjat összegszerűen állapítja meg, annak módosítására az éves költségvetés tárgyalásakor a Pénzügyi Bizottság elnöke – a bizottsági vélemény alapján – tesz javaslatot.
(5) Az alpolgármesternek tisztsége ellátásával összefüggő, általa előlegezett, számlával igazolt, szükséges költségét meg kell téríteni. Az alpolgármestert -választása szerint- a számlával igazolt, szükséges költségének megtérítése helyett költségátalány illeti meg, melynek mértéke a képviselő-testület döntése alapján tiszteletdíja 20-30 %-ának megfelelő összeg.
(6) Ha az alpolgármester kéri a költségátalány megállapítását, annak mértékéről a képviselő-testület a következő ülésén köteles határozni. Ha a képviselő-testület bármely okból nem hoz határozatot, az alpolgármestert a képviselő-testület ülésének napjától a határozat meghozataláig a költségátalány (6) bekezdésben meghatározott minimális összege illeti meg.
IX. fejezet
A JEGYZŐ
54. § (1) A képviselő-testület -a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvényben meghatározott feltételeknek és képesítési követelményeknek megfelelő, a nyilvános közzététel és pályázat szabályainak megfelelően lefolytatott eljárás során – nevezi ki a jegyzőt határozatlan időre.
(2) A képviselő-testület aljegyzőt nem nevez ki.
(3) A jegyző helyettesítése a polgármesteri hivatal szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint biztosított. Előreláthatóan két hónapot meghaladó távolléte esetén a képviselő-testület más település képviselő-testületével kötött megállapodás alapján gondoskodik helyettesítéséről.
55. § (1) A jegyző az Ötv. 36. § (2)-(3) bekezdéseiben foglaltakon túlmenően
a) törvényességi szempontból felülvizsgál minden testület elé kerülő előterjesz- tést,
b) gondoskodik arról, hogy a testület, a polgármesteri hivatal apparátusa a megje- lenő jogszabályokról rendszeres tájékoztatást kapjon,
c) a közigazgatási hatósági munka törvényességét kiadmányozási jogán, és belső ellenőrzésén keresztül biztosítja,
d) folyamatosan tájékozódik az intézmények munkájáról, biztosítja tevékenysé- gük összhangját,
e) évente egy alkalommal köteles a képviselő-testületet tájékoztatni a hivatal munkájáról, annak törvényességéről,
f) gondoskodik a polgármesteri hivatal köztisztviselőinek képzéséről, továbbkép- zéséről,
g) a polgármester által meghatározott körben fenntartott előzetes véleményezési és egyetértési jog figyelembevételével gyakorolja a hivatal közszolgálati dol- gozóival szembeni munkáltatói jogokat,
56. § A jegyző köteles jelezni a képviselő-testületnek, a bizottságnak és a polgármesternek, ha a döntésüknél jogszabálysértést észlel.
X. fejezet
KÖZMEGHALLGATÁS
57. § (1) A képviselő-testület évente legalább egy alkalommal előre meghirdetett közmeghallgatást tart. A közmeghallgatás időpontját és helyét – a helyben szokásos módon – kell kihirdetni.
(2) A közmeghallgatáson tett közérdekű indítvány vizsgálatáról, a foganatosított intézkedésekről, ezek eredményéről a lakosságot – a helyben szokásos módon – tájékoztatni kell.
XI. Fejezet
HELYI NÉPSZAVAZÁS, NÉPI KEZDEMÉNYEZÉS
58. § A képviselő-testület külön rendeletben szabályozza a helyi népszavazás, népi kezdeményezés törvényben nem szabályozott feltételeit, rendjét, eljárási szabályait.
XII. fejezet
AZ ÖNKORMÁNYZAT GAZDASÁGI ALAPJA, VAGYONA
59. § (1) Az önkormányzat éves költségvetését és zárszámadását rendeletben állapítja meg.
(2) A költségvetés tárgyalása két fordulóban történik, koncepcionális és rendelettervezet szintjén.
(3) A költségvetési tartalék összegét és felhasználásának módját mindenkor a költségvetési rendeletben kell meghatározni.
60. § Az önkormányzat vállalkozói tevékenységet folytathat.
61. § Az önkormányzat vagyonáról és azzal való gazdálkodásáról a képviselő-testület külön rendeletet alkot.
62. § (l) A helyi önkormányzat gazdálkodásának biztonságáért a képviselő-testület, a gazdálkodás szabályszerűségéért a polgármester a felelős.
(2) Az önkormányzat a belső ellenőrzési kötelezettségének a Monor és Térsége Többcélú Önkormányzati Kistérségi Társulás keretén belül tesz eleget.
XIII. TÁRSULÁS
63. § (1) Az önkormányzat képviselő-testülete az Ötv. települési önkormányzatok társulásaira vonatkozó szabályai szerint feladatainak hatékonyabb, célszerűbb megoldására szabadon társulhat. A képviselő-testület társulás esetén a többször módosított Ötv. és a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény vonatkozó rendelkezéseiben foglaltak szerint jár el.
(2) A társulások létrehozását, azok szervezeti és működési rendjét együttműködési megállapodások rögzítik. A hatályos társulási megállapodásokról a jegyző nyilvántartást vezet, mely jelen SZMSZ 4. számú függeléke
(3) A polgármester a társulásban ellátott feladatokról évente egyszer beszámol a képviselő-testületnek.
XIV. fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
64. § (1) A rendelet 2008. január 1-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti Gomba Község Önkor-mányzata képviselő-testületének a 8/2007. (III.30.) számú rendelete a képviselő-testület és szervei szervezeti és működési szabályzatáról.
(3) A rendelet mellékletei:
a)
1. melléklet:[17]
Az
önkormányzat feladatai a helyi közszolgáltatás körében,
a feladatellátáshoz rendelt szakfeladatok meghatározásával
b) 2. melléklet: Az állandó bizottságok feladat és hatáskörei
c) 3. melléklet: A polgármesteri, a képviselői és hozzátartozóik vagyon nyilatkozatának nyilvántartásáról, kezelésének és ellen őrzésének szabályairól
d) 4. melléklet: Az előterjesztések elkészítésének rendje, tartalmi, alaki- formai követelmények
e)
[18]5.
melléklet:
Megállapodás Gomba Község Önkormányzata és Gomba Község
Roma Nemzetiségi Önkormányzata között
(4) A rendelet függelékei:
a) 1. függelék: Gomba község önszerveződő közösségeinek felsorolása,
melyek képviselőit tevékenységi körükben tanácskozási jog illeti meg a képviselő-testületi és bizottsági üléseken.
b) 2. függelék A képviselő-testület névsora
c) 3. függelék: A képviselő-testület állandó bizottságainak személyi összetétele
d) 4. függelék: Nyilvántartás a hatályos társulási megállapodásokról
(5) A függelékek naprakész állapotban tartásáról a jegyző gondoskodik.
Gomba, 2007. november 26.
Lehota Vilmos Bárányné Billinger Erzsébet
polgármester megbízott jegyző
Kihirdetési záradék:
A rendelet kihirdetése 2007. november 27.-én,
egységes szerkezetbe foglalása
2012. június 29-én megtörtént.
Gomba, 2012. június 29.
Kósa Erzsébet Anikó
jegyző
1. melléklet[19]
Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének
az önkormányzat és szervei szervezeti és működési szabályzatáról szóló
16/2007. (XI. 27.) önkormányzati rendeletéhez
1. Az önkormányzat feladatai a helyi közszolgáltatás körében különösen:
(az Ötv. 8. § (1) bekezdése alapján )
- településfejlesztés,
- településrendezés,
- az épített és természeti környezet védelme,
- lakásgazdálkodás,
- vízrendezés és vízelvezetés,
- csatornázás
- köztemető fenntartás,
- helyi közutak és közterületek fenntartása,
- a helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elöl el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozás (parkolás) biztosítása,
- köztisztaság és a településtisztaság biztosítása,
- gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól,
- közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában,
- gondoskodás az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról,
- gondoskodás az egészségügyi és szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról,
- közösségi tér biztosítása,
- közművelődés, tudományos, művészeti tevékenység,
- sport támogatása,
- nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének biztosítása,
- az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
2. Az önkormányzat az 1. pontban meghatározott feladataihoz kapcsolódó - költségvetési szerve alapító okiratában nem szereplő - bevételi és kiadási előirányzatait az önkormányzat költségvetésén belül az alábbi szakfeladatokon tartja nyilván:
360000 víztermelés, -kezelés, -ellátás
382101 települési hulladékok kezelése, ártalmatlanítása
421100 út, útpálya építése
522001 közutak, hidak, alagutak üzemeltetése, fenntartása
562912 óvodai intézményi étkeztetés
562917 munkahelyi étkeztetés
581400 folyóirat, időszaki kiadvány kiadása
750000 állat-egészségügyi ellátás
841126 önkormányzatok és társulások általános végrehajtó igazgatási tevékenysége
841191 nemzeti ünnepek programjai
841402 közvilágítás
841403 város-, községgazdálkodási m.n.s. szolgáltatások
841901 önkormányzatok és társulások elszámolásai
841906 finanszírozási műveletek
841907 önkormányzatok elszámolásai a költségvetési szerveikkel
841908 fejezeti és általános tartalékok elszámolása
862301 fogorvosi alapellátás
869041 család- és nővédelmi egészségügyi gondozás
882116 ápolási díj méltányossági alapon
882118 kiegészítő gyermekvédelmi támogatás
882129 egyéb önkormányzati eseti pénzbeli ellátások
882203 köztemetés
889921 szociális étkeztetés
889928 falugondnoki, tanyagondnoki szolgáltatás
889969 egyéb speciális ellátások
890301 civilszervezetek működési támogatása
890441 rövid időtartamú közfoglalkoztatás
890442 FHT-ra jogosultak hosszabb időtartamú közfoglalkoztatása
890443 egyéb közfoglalkoztatás
910123 könyvtári szolgáltatások
910502 közművelődési intézmények, közösségi színterek működtetése
931102 sportlétesítmények működtetése és fejlesztése
960302
köztemető-fenntartás és működtetés
2. melléklet
Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének
az önkormányzat és szervei szervezeti és működési szabályzatáról szóló
16/2007. (XI. 27.) önkormányzati rendeletéhez
Az állandó bizottságok feladat és hatáskörei
Pénzügyi Bizottság feladat és hatásköre
- Ellenőrzi az önkormányzatnak a szerveivel, valamint a nem önkormányzati szervekkel való kapcsolatát.
- Ellenőrzi/ellenőrizheti a pénzkezelési szabályzat megtartását, a bizonylati rend és a bizonylati fegyelem érvényesítését.
- Véleményezi az éves költségvetési javaslatot és a következő évi koncepciót, valamint a végrehajtásáról szóló féléves és éves beszámoló valamint a III. negyedévi tájékoztató tervezeteit.
- Véleményt nyilvánít, javaslatot készít a képviselő testület munkatervében meghatározott napirendekhez.
- Közreműködik az önkormányzati gazdálkodás törvényességének biztosításában, elveinek kialakításában és szervezésében.
- Javaslatot tesz a polgármester illetményére, juttatásának megállapítására.
- Javaslatot tesz a helyi adópolitika alakítására.
- Figyelemmel kíséri a költségvetési bevételek alakulását különös tekintettel a saját bevételekre.
- Figyelemmel kíséri a vagyonváltozás (vagyonnövekedés, csökkenés) alakulását, értékeli az azt előidéző okokat.
- Vizsgálja Hitel felvétel esetén annak gazdasági megalapozottságát.
- A pénzügyi bizottság vizsgálati megállapításait a képviselő-testülettel haladéktalanul közli. Ha a képviselő-testület a vizsgálati megállapításokkal nem ért egyet, a vizsgálati jegyzőkönyvet az észrevételeivel együtt megküldi az Állami Számvevőszéknek.
Szociális és Gyámügyi Bizottság feladat és hatásköre
- Véleményezi a feladatkörébe tartozó szakmai programokat, ellenőrzi azok hatályosulását.
- Kapcsolatot tart más szociális, gyermekvédelmi, karitatív és egészségügyi szakemberekkel.
- Javasolja az éves költségvetési koncepcióhoz, rendelethez a szociális előirányzatokat és azok felhasználásának módját.
- Javaslatot tesz az éves költségvetési koncepcióban a szociális-, egészségügyi-, gyermekvédelmi intézmények előirányzataira, szakmailag ellenőrzi azok jogosultságát.
- Javaslatot tesz a hosszú távú szociálpolitikai célokra, és azok elérése érdekében támogatja szociális, gyermekvédelmi fórumok szervezését.
- Véleményezi a szakterülethez tartozó pályázatokat, támogatja azok elkészítését, benyújtását.
Ügyrendi Bizottság feladat és hatásköre
- Kivizsgálja az önkormányzati képviselők összeférhetetlensége tárgyában tett kezdeményezéseket.
- Ellenőrzi a rendeletek és határozatok végrehajtását.
- Lebonyolítja a képviselő-testület működésével és feladatai ellátásával összefüggő titkos szavazást.
- Állást foglal
~ a bizottságok közötti hatáskör összeütközések esetén.
~ a képviselő-testület ülésein ügyrendi kérdésekben.
~ a hatályos jogszabályok, önkormányzati rendeletek értelmezésével kapcsolatban felmerült kérdésekben.
- Figyelemmel kíséri az önkormányzat és szervei működését.
- Véleményezi
~ az önkormányzati rendelet tervezeteket.
~ az SZMSZ-t, figyelemmel kíséri hatályosulását, a módosításokra, kiegészítésekre tett javaslatokat értékeli.
~ a polgármesteri hivatal kialakítására vonatkozó javaslatot.
~ a képviselő-testület munkáltatói jogkörébe tartozó, jogviszony létesítésre benyújtott pályázatokat.
- Vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos feladatai
~ Képviselők és polgármester vagyonnyilatkozatainak gyűjtése.
~ A vagyonnyilatkozatok nyilvántartása
~ A vagyonnyilatkozatok kezelése a nyilvánosság biztosításával
~ A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítéséhez információ és nyomtatvány biztosítása a képviselő-testület hivatalának adminisztratív támogatásával.
~ Ellenőrzési eljárás lefolytatása, ennek keretében
Képviselő felszólítása saját és hozzátartozóinak az ellenőrzéshez szükséges azonosító adatok írásbeli bejelentésére.
Felszólításra szolgáltatott azonosító adatok megfelelő őrzése.
A vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárás eredményéről a képviselő-testület soron következő ülésén való tájékoztatás.
3. melléklet
Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének
az önkormányzat és szervei szervezeti és működési szabályzatáról szóló
16)2007. (XI.27) önkormányzati rendeletéhez
A polgármester, a képviselő és hozzátartozóik vagyonnyilatkozatának
nyilvántartásáról,
kezelésének és ellenőrzésének szabályairól
I. Általános rendelkezések
1. Az Ötv. 33/B §-a alapján a polgármester megválasztásától, a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló módosított 2000. évi XCVI. tv. (a továbbiakban: Ökjtv.) 10/A.§ (1) bekezdése értelmében a települési képviselő megbízó-levelének átvételétől, majd ezt követően minden év január 1-jétől számított 30 napon belül az Ökjtv. melléklete szerinti vagyonnyilatkozatot köteles tenni.
2. A képviselő saját vagyonnyilatkozatához köteles csatolni a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettársának valamint gyermekének az Ökjtv. melléklete szerinti vagyonnyilatkozatát is (a továbbiakban: vagyonnyilatkozatok).
3. A vagyonnyilatkozat tételeinek elmulasztása esetén –annak benyújtásáig- a képviselő képviselői jogait nem gyakorolhatja, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 20.§-ában meghatározott juttatásokban nem részesülhet.
II. A vagyonnyilatkozat benyújtásával kapcsolatos szabályok
1. A kitöltéskori állapotnak megfelelő adatok alapján kitöltött képviselői és hozzátartozói vagyonnyilatkozat egy példányát az Ügyrendi Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) címezve kell benyújtani az I/1. pont szerinti határidőben.
2. A vagyonnyilatkozatokat a Polgármesteri Hivatalban (a továbbiakban: Hivatal) a jegyző által ezzel megbízott köztisztviselő veszi át, és igazolást állít ki azok átvételéről.
3. A képviselő a saját és a hozzátartozói vagyonnyilatkozatát külön-külön borítékban adja át az átvételre jogosult köztisztviselőnek.
4. A képviselői vagyonnyilatkozat átvétele névvel ellátott nyílt borítékban, a hozzátartozói vagyonnyilatkozat átvétele névvel ellátott, lezárt, az átvételkor a Hivatal körbélyegzőjével lepecsételt borítékban történik.
III. A vagyonnyilatkozatok kezelésének szabályai
1. A vagyonnyilatkozatokat az egyéb iratoktól elkülönítetten kell kezelni, azokat a jegyző által kijelölt biztonsági zárral ellátott helyiségben, lemezszekrényben kell tárolni.
2. A vagyonnyilatkozatokról és az ellenőrzési eljárásról nyilvántartást kell vezetni.
3. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos technikai tevékenységet a II/2. pont alatti köztisztviselő végzi. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos iratokat iktatni kell. Az iktatást külön főszámra és a szükséges számú alszámra kell elvégezni.
4. A vagyonnyilatkozatok nyilvánossága:
a) a képviselői vagyonnyilatkozat nyilvános – kivéve az ellenőrzéshez szolgáltatott azonosító adatokat,
b) a hozzátartozói vagyonnyilatkozat nem nyilvános, abba csak a bizottság tagjai tekinthetnek be ellenőrzés céljából.
5. A képviselői vagyonnyilatkozatokat - a Hivatal őrzésre kijelölt helyiségében - a hivatali munkaidő alatt bárki megtekintheti a felelős köztisztviselő vagy a jegyző jelenlétében.
6. A Bizottság felel azért, hogy a vagyonnyilatkozatokat az adatvédelmi szabályoknak megfelelően őrizzék, kezeljék és hogy az azokban foglaltakat – a nyilvános vagyonnyilatkozatok kivételével – más ne ismerhesse meg.
7. Ha a vagyonnyilatkozat tételére kötelezett képviselő a Bizottságnak írásban bejelenti, hogy a közös háztartásban élő házas- vagy élettársa és gyermeke esetén a közös háztartásban élés megszűnt, a Bizottság az általa kezelt hozzátartozói vagyonnyilatkozatokat haladéktalanul visszaadja a képviselőnek, melyről igazolást kell kiállítani.
8. A képviselő megbízatásának megszűnésekor a Bizottság a vagyonnyilatkozat tételére kötelezett képviselő részére a saját és a hozzátartozói vagyonnyilatkozatokat visszaadja, melyről igazolást kell kiállítani.
IV. A vagyonnyilatkozat ellenőrzésével és az eljárással kapcsolatos szabályok
l. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás célja: a vagyonnyilatkozatban foglaltak valóságtartalmának ellenőrzése. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást a Bizottságnál bárki kezdeményezheti. A Bizottság eljárására a képviselő-testület zárt ülésére vonatkozó szabályait kell alkalmazni. Az eljárás kezdeményezéséről a Bizottság elnöke haladéktalanul tájékoztatja az érintett képviselőt.
2. Az ellenőrzési eljárás lefolytatásának a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatkozó tényállítás esetén van helye. Ha az eljárásra irányuló kezdeményezés nem jelöli meg konkrétan a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát, a Bizottság elnöke felhívja a kezdeményezőt a hiány pótlására. Ha a kezdeményező 8 napon belül nem tesz eleget a felhívásnak, vagy ha a kezdeményezés nyilvánvalóan alaptalan, a Bizottság az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja a kezdeményezést.
3. Az ellenőrzési eljárás megismétlésének ugyanazon vagyonnyilatkozat esetén csak akkor van helye, ha az erre irányuló kezdeményezés új tényállást (adatot) tartalmaz. Az ellenőrzési eljárásra irányuló új tényállítás nélkül ismételt kezdeményezést a Bizottság annak érdemi vizsgálata nélkül elutasítja.
4. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos ellenőrzési eljárás során a képviselői és hozzátartozói vagyonnyilatkozatba történő betekintést az erről vezetett külön nyilvántartásba dokumentálni kell.
5. A Bizottság ellenőrzési eljárásának eredményéről a képviselő-testületet a soron következő ülésén tájékoztatja.
V. Felelősségi szabályok
1. A vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos adatok védelméért, az adatkezelés jogszerűségéért a Bizottság a felelős.
2. A képviselő felelős azért, hogy az általa bejelentett adatok hitelesek, pontosak, teljes körűek és aktuálisak legyenek.
3. A vagyonnyilatkozatok technikai kezelése szabályainak megtartásáért a II/2. pont szerinti köztisztviselő felelős.
4. melléklet
Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének
az önkormányzat és szervei szervezeti és működési szabályzatáról szóló
16/2007. (XI.27.) önkormányzati rendeletéhez
Az előterjesztések elkészítésének rendje,
tartalmi, alaki - formai követelményei
Az előterjesztések tartalmi követelményei:
A Képviselő-testület elé kerülő előterjesztések lehetnek:
a) munkatervi napirendi pont és egyéb döntést igénylő ügy tárgyalásából következő javaslatok
b) tájékoztató jellegű anyagok
A testületi döntést igénylő javaslatok irányulhatnak:
a) önkormányzati rendeletek megalkotására, valamint
b) határozatok meghozatalára.
Az előterjesztés
a) tárgyát,
b) az előterjesztők meghatározását,
c) az előkészítés felelőseit, és
d) a véleményező bizottság(ok) meghatározását
a munkaterv határozza meg.
A képviselő-testület elé kerülő előterjesztés általában két részből áll.
- A tárgy és a helyzetelemzés ismertetéséből, a döntési javaslat indoklásából, a csatolt mellékletekből.
- Határozati javaslatból vagy rendelet-tervezetből.
Döntési javaslat kidolgozása csak akkor mellőzhető, ha a tájékoztató elfogadásán túl döntési igény nem jelentkezik.
5. Az előterjesztés első részének tartalma:
a) Foglalkozott-e a testület korábban az adott tárgykörrel, ha igen, mikor, milyen határozatot hozott. Értékelni kell a döntés hatását, a végrehajtás esetleges akadályait, hiányosságait, a végrehajtás elmaradásának okait elemezve.
b) Utalni kell az előterjesztés tárgyára vonatkozó legfontosabb jogszabályokra és a testületi határozatokra, végrehajtás érdekében teendő intézkedésekre.
c) Értékelni és elemezni kell a tárggyal kapcsolatos és a döntés szempontjából jelentős tényeket, követelményeket, összefüggéseket, mérlegelve a döntés várható társadalmi, gazdasági és politikai hatását is.
d) Térjen ki az előkészítés során végzett összehangoló munkára, a közreműködő szervek, személyek álláspontjának, esetleges eltérő véleményének ismertetésére.
e) A határozati javaslat –annak egyes pontjai – indokolását, illetve esetleges mellőzésének okait az előterjesztés első részébe kell foglalni.
6. Az előterjesztés második részének tartalma:
a) A döntési javaslatok logikusan épüljenek az előterjesztés első részének megállapításaira, azok alapján, azokkal összhangban szabják meg a feladatokat.
b) Szabatosan, pontosan és tömören – az általánosság kerülésével - fogalmazzák meg az elérendő célt.
c) Eltérő tartalom esetén külön-külön pontokban határozzák meg a feladatokat. Külön pontba kell foglalni az érintett bizottság határozati javaslatát is.
d) Ha indokolt, javasolni kell a korábbi testület határozat(ok) módosítását, kiegészítését vagy hatályon kívül helyezését.
e) Az előterjesztés tárgyától, illetőleg jellegétől függően – különösen, amikor a döntéssel elérni kívánt célnak több megoldási lehetősége van – két vagy több változatban kell a határozati javaslatot kidolgozni. Ilyenkor az egyes alternatívák előnyeinek, illetve hátrányainak tárgyilagos ismertetése kötelező.
f) A több változatú (alternatív) döntési javaslatokat egymástól világosan elkülönítve kell megfogalmazni.
g) Tartalmazza a végrehajtási határidő és a végrehajtásért felelős személy megnevezését. Pontonként jelölje meg a végrehajtásért felelős nevét. Több felelős esetén az elsőként megnevezett köteles a végrehajtást megszervezni.
h) A végrehajtás határidejét naptári napban, vagy egy éven túli folyamatos feladat meghatározásakor folyamatos jelöléssel kell előírni.
i) Szóbeli előterjesztés esetén a határozati javaslat teljes szövegét ki kell dolgozni írásban.
Az előterjesztések alaki - formai követelményei:
Az előterjesztések fő szabályként írásban kerülnek a képviselő-testület elé. Kötelező írásos előterjesztést készíteni az alábbi ügyben:
- önkormányzati rendeletalkotás,
- a képviselő-testület és szervei szervezeti és működési rendjének kialakítása, módosítása,
- helyi népszavazás, népi kezdeményezés kiírása,
- önkormányzati jelképek meghatározása,
- önkormányzat gazdasági programja, költségvetése,
- fejlesztési koncepciók, célok meghatározása,
- önkormányzat tulajdonával és vagyonával kapcsolatos valamennyi ügy,
- önkormányzati vállalkozással összefüggő kérdések,
- a településrendezési programmal és rendezési tervvel kapcsolatos ügyek,
- társulás létrehozása, társuláshoz való csatlakozás,
- önkormányzati intézmények alapítása, átszervezése, megszüntetése,
- a képviselő-testület szerveinek tevékenységéről szóló beszámoló,
- a képviselő-testület hatáskörébe tartozó önkormányzati hatósági ügy
Az előterjesztés terjedelme határozati javaslattal együtt, mellékletek nélkül beszámoló esetén 10 oldal, tájékoztató esetén 3 oldalnál több nem lehet. Az előterjesztés terjedelmi korlátainak túllépéséhez a polgármester engedélye szükséges.
Az előterjesztés A/4-es nagyságban, maximum 1,5-es sortávolsággal kell elkészíteni.
Az előterjesztések előkészítésének szabályai:
Az előterjesztések előkészítéséért, az abban foglaltak megalapozottságáért, az előkészítés során az érdekelt személyekkel és szervekkel való egyeztetésért a napirend előterjesztője felelős.
Egy előterjesztésnek több előkészítője is lehet. Ilyen esetben a polgármester jelöli ki a koordinálásért felelős személyt.
A határidőn túl leadott előterjesztések napirendi tárgyalásáról, illetve jegyzői előzetes kontroll alapján jogszabálysértés gyanúja esetén az előterjesztés képviselő-testület elé viteléről a polgármester dönt.
A képviselő-testületi ülésen csak a polgármester engedélyével lehet írásbeli előterjesztést a képviselők részére átadni.
Határozati javaslatban felelősként a polgármester, a bizottság elnöke, a jegyző és intézményvezető lehet megjelölve.
Az előzetes jegyzői kontrollra leadott előterjesztéseket az iratkezelés szabályai szerint iktatni kell.
A képviselő-testület a következő évre vonatkozó költségvetési koncepciót, illetve a koncepció irányelvei alapján elkészített költségvetést csak az alábbi munkaszakaszok betartása után tárgyalhatja:
- A polgármesteri hivatal apparátusa a kormány által rendelkezésre bocsátott költségvetési irányelve, az önkormányzat kötelező- és önként vállalt feladatai, illetve az önkormányzat intézménye és a lakosság által benyújtott kérelmek alapos elemzése alapján költségvetési koncepció-tervezetet állít össze, melynek keretében számításba veszi
~ a bevételi forrásokat,
~ a források bővítésének lehetőségeit,
~ meghatározza a kiadási szükségleteket,
~ javaslatot tesz azok gazdaságos, célszerű megoldásaira.
- A polgármesteri hivatal apparátusa által összeállított költségvetési koncepció-tervezetet a Pénzügyi Bizottság megtárgyalja, s egyezteti a szükséges igényeket, a célkitűzéseket a lehetőségekkel, s megfogalmazza a lakosság igényeinek figyelembevételével a szükségletek kielégítésének sorrendjét, alternatíváit. A polgármester az így előkészített javaslatot az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben foglaltak betartásával nyújtja be tárgyalásra a képviselő-testület elé. A koncepció képviselő-testületi ülésen történő tárgyalása során a Pénzügyi Bizottság elnöke ismerteti a bizottsági véleményt.
- Az elfogadott költségvetési koncepció alapján –jegyző által előkészített- költségvetési rendelet-tervezetet a költségvetési törvény által előírt részletezésben tárgyalja a képviselő-testület. Tárgyalása során először meghatározva a törvény által kötelezően ellátandó feladatokra, majd az önként vállalt feladatokra jutó pénzeszközöket.
A költségvetési évet követően a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolásra (zárszámadás) irányadó szabályok értelemszerű alkalmazása megegyezik a költségvetés tárgyalása során rögzített rendelkezésekkel.
5. melléklet
Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének
az önkormányzat és szervei szervezeti és működési szabályzatáról szóló
16/2007. (XI.27.) önkormányzati rendeletéhez
MEGÁLLAPODÁS
mely létrejött
egyrészt Gomba Község Önkormányzata (székhelye: 2217 Gomba, Bajcsy-Zsilinszky u. 2., adószáma: 15730600-2-13, képviseli: Lehota Vilmos polgármester, továbbiakban: Települési Önkormányzat)
másrészről Gomba Község Roma Nemzetiségi Önkormányzata (székhelye: 2217 Gomba, Bajcsy-Zsilinszky u. 2., adószáma: 15778374-1-13, képviseli: Pángyánszki Jánosné elnök, továbbiakban: Nemzetiségi Önkormányzat)
(együttesen továbbiakban: Felek)
között alulírott helyen és napon a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (továbbiakban: Njtv.) 80. § (1)-(3) bekezdéseiben, valamint 159. § (3) bekezdésében foglaltak szerint
1.) Az Njtv. 80. § (1) bekezdés a) pontja alapján a Települési Önkormányzat a Nemzetiségi önkormányzat részére havonta igény szerint, de legalább tizenhat órában, az önkormányzati feladat ellátásához szükséges tárgyi, technikai eszközökkel felszerelt helyiség ingyenes használatát biztosítja a helyiséghez, továbbá a helyiség infrastruktúrájához kapcsolódó rezsiköltségek és fenntartási költségek Települési Önkormányzat által történő viselése mellett.
2.) Települési Önkormányzat az 1.) pontban rögzített helyiség használatot a Községháza tárgyalótermében biztosítja a hónap első és harmadik hetének csütörtöki napjain 8 órától 16 óráig.
3.) Az Njtv. 80. § (1) bekezdés b) pontja alapján az Nemzetiségi Önkormányzat működéséhez (a testületi, tisztségviselői, képviselői feladatok ellátásához) szükséges tárgyi feltételeket Gomba Község Polgármesteri Hivatala (továbbiakban: Hivatal) eszközellátottságának megfelelő színvonalon, a személyi feltételeket a Hivatal állományába tartozó köztisztviselők részére - előzetes egyeztetésen alapuló - feladat meghatározással biztosítja.
4.) Az Njtv. 80. § (1) bekezdés c) pontja szerinti testületi ülések előkészítését (meghívók, előterjesztések, hivatalos levelezés előkészítése, postázása, a testületi ülések jegyzőkönyveinek elkészítése, postázása) a jegyző vagy a jegyző által megbízott - vele azonos képesítési előírásoknak megfelelő - köztisztviselő koordinálja.
5.) Az Njtv. 80. § (1) bekezdés d) pontja szerinti testületi döntések és a tisztségviselők döntéseinek előkészítését, a testületi és tisztségviselői döntéshozatalhoz kapcsolódó nyilvántartási, sokszorosítási, postázási feladatok ellátását a jegyző vagy a jegyző által megbízott - vele azonos képesítési előírásoknak megfelelő - köztisztviselő koordinálja.
6.) Az Njtv. 80. § (1) bekezdés e) pontja szerinti, a nemzetiségi önkormányzat működésével, gazdálkodásával kapcsolatos nyilvántartási, iratkezelési feladatokat a Hivatal gazdálkodási előadói látják el.
7.) Az Njtv. 80. § (1) bekezdés a)–e) pontjai alapján a megállapodás 1-6.) pontjaiban meghatározott feladatellátáshoz kapcsolódó költségeket (a testületi tagok és tisztségviselők telefonhasználata költségei kivételével) - A Települési Önkormányzat nem hárítja át a Nemzetiségi Önkormányzatra, amennyiben azok nem jelentenek a Települési Önkormányzat részére aránytalanul magas költséget.
8.) A 7.) pont vonatkozásában aránytalanul magas költségnek minősül, ha az igazoltan Nemzetiségi Önkormányzat működéséhez igénybevett dologi kiadások mértéke meghaladja a Nemzetiségi Önkormányzat részére központi költségvetésből biztosított éves működési célú támogatás 1/60-ad részét.
9.) Amennyiben a Nemzetiségi Önkormányzat működése aránytalanul magas költséggel jár, a Települési Önkormányzat polgármestere a tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig írásban értesíti a Nemzetiségi Önkormányzat elnökét az éves működési célú támogatás 1/60-ad részét meghaladó költség összegéről. A Nemzetiségi Önkormányzat elnöke az értesítés alapján a tárgyhónapot követő második hónap utolsó napjáig intézkedik az éves működési célú támogatás 1/60-ad részét meghaladó költség megtérítéséről.
10.) Felek megállapítják, hogy a Nemzetiségi Önkormányzat törzskönyvi nyilvántartásba vétele, adószám igénylése és fizetési számla nyitása megtörtént. A Nemzetiségi Önkormányzat 65100321-11031459 számú számláját a Pátria Takarékszövetkezet vezeti. A megállapodás megkötését követően a fenti működésre vonatkozó dokumentumok módosításának kezdeményezése a Nemzetiségi Önkormányzat elnökének kötelessége. A Települési Önkormányzat jegyzője a módosítás bejelentésétől számított 15 napon belül megteszi a szükséges intézkedéseket a módosítások átvezetése érdekében.
11.) A Települési Önkormányzat költségvetésének előkészítésére vonatkozó előírásokat és határidőket az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (továbbiakban: Áht) 23.-24. §-ai, a Nemzetiségi Önkormányzat költségvetésének előkészítésére vonatkozó előírásokat és határidőket az Áht. 26. §-a rögzíti. a költségvetéssel összefüggő adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésére az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet tartalmaz előírásokat és határidőket. A Nemzetiségi Önkormányzat elnöke köteles együttműködni a jegyzővel (jegyző által megbízottal) az Áht. 26. §-ában rögzített feladatok és határidők teljesítése érdekében.
12.) A Nemzetiségi Önkormányzat nevében kötelezettségvállalásra, utalványozásra és szakmai teljesítés igazolására az elnök, akadályoztatása esetén az elnökhelyettes jogosult.
13.) A Nemzetiségi Önkormányzat kötelezettségvállalásaival kapcsolatos pénzügyi ellenjegyzésre, érvényesítésre a Hivatal kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, teljesítés igazolás, érvényesítés rendjéről szóló szabályzatában meghatározott köztisztviselő jogosult.
14.) A Nemzetiségi Önkormányzat kötelezettségvállalásai tekintetében a nyilvántartási kötelezettséget a jegyző által kijelölt gazdálkodási előadó végzi. Az összeférhetetlenséget a vonatkozó jogszabályok alapján kell megállapítani.
15.) A Nemzetiségi Önkormányzat működése és gazdálkodása során köteles betartani a Hivatal működésre és gazdálkodásra vonatkozó szabályzatainak előírásait. Az irányadó szabályzatok betartásáért a Nemzetiségi Önkormányzat elnöke felelős.
Gomba, 2012. április 23. Gomba, 2012. április 23.
Lehota Vilmos sk. Pángyánszki Jánosné sk.
polgármester elnök
[1]
Módosította a 19/2008. (V.30.), a 19/2010. (X.15.), a 27/2010.
(XII.10.), a 11/2012. (IV. 13.) és a
18/2012. (VI. 29.)
önkormányzati rendelet
[2]
Kiegészítette a 11/2012. (IV.
13.) önkormányzati rendelet 1. §-a
[3]
Módosította a 19/2010. (X.15.) rendelet 1. §-a
[4]
Módosította a 19/2010. (X.15.) rendelet 2. §-a.
[5]
Módosította a 19/2010. (X.15.) rendelet 2. §-a.
[6]
Módosította a 27/2010. (XII.10.) rendelet 1.
§-a. Hatályba lépése 2010. december 10.
[7]
Módosította a 19/2008. (V.30.) rendelet 1. §-a. Hatályba lépése
2008. június 01.
[8]
Módosította a 27/2010. (XII.10.) rendelet 2. §-a. Hatályba lépése
2010. december 10.
[9]
Számozását módosította a 19/2008. (V.30.)
rendelet 2. §-a. Hatályba lépése 2008. június 1.
[10]
Kiegészítette a 18/2012. (VI.
29.) önkormányzati rendelet 1. §-a. Hatályba lépése: 2012. 06.
29.
[11]
Módosította a 26/2012. (XII.14.) rendelet 1. §-a.
Hatályba lépése: 2012. december 14.
[12]
Módosította a 19/2010. (X.15.)
rendelet 3. §-a.
[13]
Módosította a 26/2012. (XII.14.) rendelet 2. §-a.
Hatályba lépése: 2012. december 14.
[14]
Módosította a 11/2012. (IV.12.) önkormányzati rendelet 2. §-a.
[15]
Módosította a 11/2012. (IV. 13.) önkormányzati rendelet
3. §-a.
[16]
Módosította a 11/2012. (IV. 13.) önkormányzati rendelet 3. §-a.
[17]
Módosította a 11/2012. (IV.13.) önkormányzati rendelet 4. §-a.
Hatályba lépése: 2012. 04.
13.
[18]
Kiegészítette a 18/2012. (VI.
29.) önkormányzati rendelet 2. §-a. Hatályba lépése: 2012. 06.
29.
[19]
Módosította a 12/2012. (IV. 13.) önkormányzati rendelet 5. §-a.